Scientific Journal of Yuriy Fedkovich Chernivtsi National University Economics
«ГЕОМЕТРІЯ ДОВІРИ»: ЦИФРОВІЗАЦІЯ АКТИВІВ ГРОМАДИ ЯК КАТАЛІЗАТОР ІНВЕСТИЦІЙ НА РЕГІОНАЛЬНОМУ РІВНІ НА РИНКАХ, ЩО РОЗВИВАЮТЬСЯ
Стаття присвячена комплексному дослідженню та теоретичному обґрунтуванню багаторівневої моделі управління цифровою трансформацією залучення інвестицій у територіальні громади України в умовах післявоєнного відновлення. Об'єктом аналізу є екосистема «InvestMap Communities», яка розглядається як цифрова інфраструктура для подолання інформаційної асиметрії між міжнародними інвесторами та субнаціональними можливостями. Автор доводить, що традиційні моделі допомоги мають трансформуватися у стійкі ринкові рішення, де громади є активними суб'єктами глобального інвестиційного ринку. Дослідження базується на теорії наративної економіки Роберта Шиллера для пояснення механізму зниження «ризикової премії», що супроводжує інвестиції у кризові регіони. Через цифрову візуалізацію активів екосистема створює контрнаратив, замінюючи абстрактні уявлення про ризики даними про промислові майданчики та інженерні мережі. У роботі розкрито архітектуру моделі, що охоплює донорське фінансування через LDFF, кураторство Міністерства економіки, довкілля та сільського господарства України, регіональний нагляд та локальне управління даними. Особливу увагу приділено методології Asset-Based Community Development (ABCD), яка переорієнтує фокус громади з дефіцитів на наявні ресурси, перетворюючи мешканців на співвиробників економічної вартості. Дослідження класифікує активи на наявні об'єкти (brownfields) та «м’які» активи, зокрема людський капітал та інституційні зв'язки. Прозорі дані у системі GIS знижують трансакційні витрати для підприємств, які розглядають можливості релокації. Наукова новизна полягає в концептуалізації механізму інституціоналізації цифрової інфраструктури через стратегію виходу («Exit Strategy»), що передбачає перехід права власності до державних органів та забезпечення життєздатності проєктів після завершення підтримки від GIZ чи ПРООН. Це гарантує, що екосистема стане постійним інструментом деризикування та сприятиме економічній стійкості територій. Результати підтверджуються дорожньою картою, яка забезпечує відповідність проєктів вимогам EU Sustainable Finance Agenda та стимулює приплив капіталу в банківські проєкти на рівні громад. Цифровізація є фундаментальною умовою інституційного виживання громад у глобальному середовищі.
Авторське право (c) 2026 Антон Андрієнко https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ІНТЕЛЕКТУАЛЬНІ МЕТОДИ ОЦІНЮВАННЯ РИЗИКІВ ТА ФІНАНСОВОЇ СТІЙКОСТІ ПІДПРИЄМСТВ НА ОСНОВІ ВЕЛИКИХ ДАНИХ
У статті досліджено сучасні інтелектуальні підходи до оцінювання фінансових ризиків та рівня фінансової стійкості підприємств на основі технологій аналізу великих даних (Big Data). Обґрунтовано необхідність переходу від традиційних методів фінансового аналізу до інтелектуальних моделей, що використовують машинне навчання, нейронні мережі та методи прогнозної аналітики. Проведено систематизацію основних алгоритмів інтелектуального аналізу даних, які застосовуються для виявлення фінансових ризиків, прогнозування фінансової нестабільності та оцінювання кредитоспроможності підприємств. Запропоновано концептуальну модель інтелектуальної системи оцінювання фінансових ризиків підприємства, що інтегрує модулі збору великих даних, аналітичної обробки та прогнозування фінансового стану. Доведено, що використання інтелектуальних методів дозволяє підвищити точність оцінювання фінансової стійкості підприємств, зменшити рівень невизначеності управлінських рішень та забезпечити ефективне управління фінансовими ризиками в умовах цифрової економіки.
Авторське право (c) 2026 Катерина Балабуха https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
УПРАВЛІННЯ ТА АДМІНІСТРУВАННЯ ЛЮДСЬКОГО КАПІТАЛУ У СІЛЬСЬКОМУ ПІДПРИЄМНИЦТВІ В КОНТЕКСТІ ESG-ПІДХОДІВ: МЕХАНІЗМИ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ СТІЙКОГО РОЗВИТКУ ТЕРИТОРІЙ
У статті досліджено теоретико-методичні засади управління та адміністрування людського капіталу у сільському підприємництві в контексті ESG-підходів. Обґрунтовано, що людський капітал є стратегічним чинником конкурентоспроможності, адаптивності та стійкості сільських територій. Визначено ключові механізми інтеграції ESG-принципів у систему управління персоналом і кадрового адміністрування, зокрема стратегічне планування, оцінювання кадрових ризиків, формування екологічно орієнтованих компетентностей, соціально відповідальну кадрову політику та партнерську взаємодію з громадами. Доведено, що їх реалізація сприяє зміцненню кадрового потенціалу, підвищенню результативності підприємництва та забезпеченню стійкого розвитку територій. Акцентовано значення інституційної підтримки й територіальної стійкості в умовах сучасних викликів.
Авторське право (c) 2026 Світлана Белей, Назар Лагодин https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ЦИФРОВА ТРАНСФОРМАЦІЯ ПРОЦЕСІВ ПЛАНУВАННЯ І МОНІТОРИНГУ НАУКОВИХ ПРОЄКТІВ
У статті досліджено теоретичні та прикладні аспекти цифрової трансформації процесів планування та моніторингу наукових проектів у сучасних умовах цифровізації наукової діяльності. Розглянуто концепцію e-Science як основу цифрової трансформації наукових досліджень. Обґрунтовано переваги використання цифрових інструментів у процесах планування та моніторингу наукових проектів, зокрема підвищення прозорості управління, оперативності прийняття рішень, ефективності використання ресурсів та розвитку міжнародної наукової співпраці. Запропоновано інтегровану модель цифрового планування та моніторингу наукових проектів, що відображає взаємозв'язок між вхідними умовами реалізації дослідження, етапами цифрового управління, результатами виконання проекту та факторами цифрової трансформації. У межах моделі визначено ключові фактори цифровізації управління науковими проектами та представлено економетричну Logit-модель оцінювання ефективності реалізації дослідницьких програм.
Авторське право (c) 2026 Ганна Братусь, Олександр Дацій, Ірина Каліна https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
МАРКЕРИ ІДЕНТИЧНОСТІ МІСТА В СТРАТЕГІЧНОМУ МАРКЕТИНГУ ТЕРИТОРІЙ
У статті досліджується ідентичність міста як стратегічний ресурс в системі стратегічного маркетингу територій. Метою роботи є теоретичне обґрунтування та систематизація маркерів ідентичності міста, що забезпечують узгодження соціокультурних процесів із управлінськими та маркетинговими рішеннями. Авторський внесок полягає у формуванні інтегрального інструментарію ідентифікації маркерів міської ідентичності на основі поєднання концепцій стратегічного маркетингу, соціокультурного підходу та інтегральної моделі AQAL. Наукова новизна полягає у типізації маркерів ідентичності за чотирма типами інтелекту міста: сенсотворчим, соціальним, структурним і стратегічним. Практичне значення дослідження полягає у можливості використання запропонованої системи маркерів у процесі розробки стратегій розвитку та брендингу міст, підвищення рівня залученості місцевих громад. Зроблено висновок, що управління ідентичністю міста сприяє підвищенню конкурентоспроможності та сталості міського розвитку.
Авторське право (c) 2026 Ірина Буднікевич, Дмитро Ковальов https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ДИСКРИМІНАНТНИЙ АНАЛІЗ ЯК ІНСТРУМЕНТ АНТИКРИЗОВОЇ ДІАГНОСТИКИ ВИРОБНИКІВ МОЛОЧНОЇ ПРОДУКЦІЇ
У статті досліджено теоретичні та прикладні аспекти застосування дискримінантного аналізу як ключового інструменту антикризової діагностики підприємств молочної галузі України. Визначено сутність банкрутства через призму нормативно-правового поля та наукових підходів. Проаналізовано вплив макроекономічних дестабілізаторів воєнного стану, зокрема руйнування логістики та дефіциту енергоресурсів, на фінансову стійкість виробників. На основі фінансової звітності за 2023 рік проведено комплексну оцінку ймовірності банкрутства провідних молочних компаній за сімома вітчизняними та закордонними моделями, зокрема Альтмана, Бівера, Терещенка, Матвійчука. Виявлено високий рівень адаптивності галузі та ідентифіковано зони ризику для окремих суб’єктів. Обґрунтовано необхідність переходу до активного антикризового маневрування та державної підтримки через пільгове кредитування. Запропоновано заходи щодо оптимізації капіталу підприємств молочної галузі з метою зміцнення їx фінансового імунітету в посткризовий період.
Авторське право (c) 2026 Мар’яна Вдовин, Вікторія Стобожик https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ПОДАТКОВІ ТА ФІНАНСОВІ СТИМУЛИ ЯК ІНСТРУМЕНТИ ДЕКАРБОНІЗАЦІЇ ЕКОНОМІКИ: МІЖНАРОДНИЙ ДОСВІД
У статті досліджено міжнародний досвід застосування податкових і фінансових стимулів декарбонізації з метою узагальнення практик, що використовуються в ЄС, США та Японії й окреслення підходів до адаптації зазначених інструментів для України. Виокремлено три групи державних інструментів: цінові стимули, прямі та непрямі стимули фінансової підтримки Доведено, що ефективна декарбонізація забезпечується лише комплементарним застосуванням усіх груп інструментів. На основі статистики сектору електроенергетики ЄС підтверджено зростання частки ВДЕ та зниження вуглецевоємності генерації, що є кількісним свідченням синергетичного ефекту застосованих стимулів. Для України визначено наступні пріоритети: адаптація до вимог кліматичного законодавства ЄС, розробка національної системи торгівлі викидами, запровадження інвестиційних податкових кредитів та розширення пільгового кредитування в контексті повоєнного відновлення.
Авторське право (c) 2026 Андрій Глущенко https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ІННОВАЦІЙНІ ПІДХОДИ ДО УПРАВЛІННЯ ФІНАНСОВОЮ БЕЗПЕКОЮ ПІДПРИЄМСТВ
У статті досліджуються інноваційні підходи до управління фінансовою безпекою підприємств. Акцент зроблено на важливості інтеграції цифрових технологій, великих даних та штучного інтелекту для підвищення ефективності управлінських рішень, оптимізації фінансових потоків та забезпечення прозорості діяльності підприємства. Аналізується ризик-орієнтований підхід, який дозволяє своєчасно ідентифікувати загрози та мінімізувати їхній негативний вплив на фінансову стійкість підприємства. Особлива увага приділяється ролі фінансового контролінгу, що інтегрує процеси планування, аналізу та контролю та формує основу для стратегічного управління. Підкреслюється, що ефективне управління фінансовою безпекою неможливе без формування довгострокової та гнучкої стратегії, що враховує внутрішні та зовнішні фактори, рівень ризиків та можливості інноваційного розвитку. Дослідження підтверджує, що комплексне впровадження інноваційних рішень сприяє підвищенню ефективності діяльності та стабільності підприємств у довгостроковій перспективі.
Авторське право (c) 2026 Роман Грешко, Олександр Марусяк https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ОРГАНІЗАЦІЙНО-ЕКОНОМІЧНИЙ МЕХАНІЗМ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ЯКОСТІ ЛЮДСЬКОГО КАПІТАЛУ В УМОВАХ ПОВОЄННОГО ВІДНОВЛЕННЯ
Метою статті є розроблення організаційно-економічного механізму забезпечення якості людського капіталу в умовах повоєнного відновлення України. Доведено, що традиційні підходи до управління ринком праці вичерпали ефективність на тлі масштабної міграції та руйнування інфраструктури. Наукова новизна полягає у розробленні механізму на принципах багаторівневого управління (Multilevel Governance), що вперше інтегрує фінансово-інвестиційні інструменти (освітні ваучери), цифрові рішення (Національна платформа метчингу) та програми соціальної інклюзії. Практичне значення: реалізація механізму знизить структурний дисбаланс ринку праці, сприятиме реінтеграції ветеранів та репатріації мігрантів. Впровадження трансформує людський потенціал у фактор макроекономічного зростання через підвищення сукупної факторної продуктивності та покращить позиції України в Глобальному інноваційному індексі.
Авторське право (c) 2026 Сергій Дуга https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ПОТЕНЦІАЛ ЦІННІСНО-ОРІЄНТОВАНОГО УПРАВЛІННЯ БІЗНЕС-ПРОЄКТАМИ В УМОВАХ ЦИФРОВІЗАЦІЇ
У статті досліджено теоретичні засади та практичні аспекти ціннісно-орієнтованого управління бізнес-проєктами в умовах цифровізації. Обґрунтовано, що цифрова трансформація змінює підходи до формування цінності, розширюючи її складові за рахунок нематеріальних активів, цифрових платформ і даних. Визначено сутність ціннісно-орієнтованого управління як інтегрованої управлінської парадигми, що поєднує фінансові, соціальні, екологічні та цифрові компоненти створення цінності. Проаналізовано ключові інструменти управління цінністю бізнес-проєктів, зокрема Value Proposition Canvas, Business Model Canvas, Balanced Scorecard, Agile-методології, KPI та ESG-метрики, а також їх роль у підвищенні ефективності проєктної діяльності. Узагальнено зарубіжний і український досвід впровадження ціннісно-орієнтованого підходу, що підтверджує зростання ролі цифрових технологій у процесі створення та оцінювання цінності. Визначено основні бар’єри впровадження та окреслено напрями подальших досліджень. Доведено, що інтеграція цифрових інструментів і ціннісно-орієнтованого підходу сприяє підвищенню конкурентоспроможності та стійкості підприємств.
Авторське право (c) 2026 Оксана Зибарева, Євген Пашняк https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ПІДХОДИ ДО ОЦІНЮВАННЯ РЕЗИЛЬЄТНОСТІ ЕНЕРГЕТИЧНИХ СИСТЕМ: ОГЛЯД ЛІТЕРАТУРИ
Положення резильєтного підходу більш якісно враховують зростання загроз різної природи та підвищення вимог до надійності систем критичної інфраструктури. Специфіка різних систем критичної інфраструктури, доступність даних, пошук методів, що найкращим чином враховують положення резильєтного підходу, обумовлюють різноманітність підходів і методів оцінки резильєтності. Встановлено, що найбільшого поширення та науковий інтерес для оцінки резильєтності сфери енергетики представляють якісно-кількісні й детерміновані методи та оптимізаційні моделі. Узагальнено особливості, переваги та обмеження аналізованих методів оцінки резильєтності енергетичних систем. Виявлено зростаючий інтерес до розробки інтегральних показників в рамках якісно-кількісних методів та інтеграції специфічних, в тому числі комплексних, функцій в оптимізаційні моделі для врахування усіх аспектів формування резильєтності енергетичних систем згідно з резильєнтним підходом.
Авторське право (c) 2026 Сергій Киризюк https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ОЦІНКА КОНКУРЕНТНИХ ПОЗИЦІЙ ПІДПРИЄМСТВ В УМОВАХ МІНЛИВОГО РИНКОВОГО СЕРЕДОВИЩА
У статті досліджено теоретичні та методичні підходи до оцінювання конкурентних позицій підприємств в умовах мінливого ринкового середовища. Узагальнено наукові підходи до трактування сутності конкурентної позиції підприємства та запропоновано авторське визначення цього поняття як динамічної характеристики його місця та ролі на ринку, що формується під впливом сукупності зовнішніх і внутрішніх чинників. Розроблено комплексну методику оцінювання конкурентних позицій підприємств на основі системи взаємопов’язаних показників, що відображають ефективність використання різних ресурсів. Виконано оцінку конкурентних позицій аграрних підприємств Полтавської області. Застосування запропонованої методики дає змогу оптимізувати використання ресурсів та обґрунтувати стратегічні управлінські рішення, спрямовані на зміцнення конкурентних переваг підприємств.
Авторське право (c) 2026 Владислав Лесюк https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ОЦІНКА ВПЛИВУ СТЕЙКХОЛДЕРІВ НА СТРАТЕГІЧНІ РІШЕННЯ ТУРИСТИЧНИХ ПІДПРИЄМСТВ УКРАЇНИ
У статті досліджено вплив ключових груп стейкхолдерів на процес формування стратегічних рішень туристичних підприємств України. Метою дослідження є оцінювання рівня впливу зацікавлених сторін на стратегічне управління підприємствами туристичної галузі на основі результатів емпіричного опитування представників туристичного бізнесу. Методологічну основу дослідження становлять анкетне опитування, статистичний аналіз, метод ранжування та розрахунок інтегрального індексу впливу стейкхолдерів. За результатами дослідження визначено ієрархію впливу основних груп стейкхолдерів на стратегічні рішення туристичних підприємств та встановлено домінуючу роль клієнтів і партнерів у формуванні стратегічних пріоритетів розвитку. Наукова новизна полягає у удосконаленні концептуального підходу до стейкхолдерно-орієнтованого стратегічного управління туристичним підприємством, який передбачає інтеграцію інтересів різних груп стейкхолдерів у процес формування та реалізації стратегічних управлінських рішень. Практичне значення отриманих результатів полягає у можливості використання запропонованого підходу для підвищення ефективності стратегічного управління та розвитку партнерських взаємодій у туристичній галузі.
Авторське право (c) 2026 Лідія Лісовська, Василь Михайлишин https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
МОДЕРНІЗАЦІЯ КРЕДИТНОЇ ІНФРАСТРУКТУРИ НА ОСНОВІ ТЕХНОЛОГІЙ РОЗПОДІЛЕНОГО РЕЄСТРУ (BLOCKCHAIN) ТА СМАРТ-КОНТРАКТІВ
Метою статті є дослідження шляхів модернізації кредитної інфраструктури шляхом впровадження технологій розподіленого реєстру та смарт-контрактів. Автором розроблено концептуальну модель інтеграції блокчейну в традиційні процеси кредитування. Наукова новизна полягає в обґрунтуванні механізмів децентралізованого зберігання даних, що мінімізує ризики маніпуляцій та суттєво знижує трансакційні витрати банків. Прикладна цінність цього дослідження виявляється у здатності фінансових установ автоматизувати перевірку позичальників та пришвидшити укладання угод. У підсумку доведено, що використання смарт-контрактів забезпечує беззаперечне виконання зобов’язань без посередників. Технологія створює безпечне та прозоре середовище для формування кредитних історій, сприяючи розбудові цифрового фінансового ринку України та розширенню доступу до капіталу.
Авторське право (c) 2026 Максим Марич, Владислав Якимець https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ЕКОНОМІЧНИЙ НАЦІОНАЛІЗМ ЯК ІНСТРУМЕНТ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ІННОВАЦІЙНОЇ СТІЙКОСТІ ТА СТРУКТУРНОЇ МОДЕРНІЗАЦІЇ ЕКОНОМІКИ
У статті обґрунтовано економічний націоналізм як інструмент забезпечення інноваційної стійкості та структурної модернізації національної економіки в умовах глобальної турбулентності. Метою дослідження є теоретичне узагальнення сучасного змісту економічного націоналізму та визначення механізмів його впливу на інноваційний розвиток і трансформацію економічної структури. Автором уточнено сучасне трактування економічного націоналізму як комплексної державної стратегії, спрямованої на зміцнення технологічного суверенітету та формування внутрішніх джерел зростання. Розкрито взаємозв’язок між інструментами промислової, інвестиційної та технологічної політики і формуванням інноваційної стійкості економіки. Запропоновано концептуальну модель взаємодії економічного націоналізму, інноваційної стійкості та структурної модернізації. Наукова новизна дослідження полягає у системному обґрунтуванні економічного націоналізму як інструменту інтеграції інноваційної політики та структурної трансформації економіки, а також у визначенні механізмів його впливу на формування внутрішніх ланцюгів доданої вартості та підвищення технологічної складності виробництва. Практичне значення отриманих результатів полягає у можливості їх використання для формування державної економічної політики, орієнтованої на інноваційне зростання, підвищення конкурентоспроможності та забезпечення економічного суверенітету. У результаті дослідження встановлено, що економічний націоналізм у сучасних умовах виступає не ізоляційною моделлю, а інструментом стратегічного розвитку, який забезпечує формування інноваційної стійкості, сприяє структурній модернізації економіки та підвищує її адаптивність до зовнішніх викликів. Додатково визначено ключові інституційні умови ефективної реалізації економічного націоналізму, зокрема узгодженість державної політики, розвиток національної інноваційної системи, підтримку стратегічних галузей та посилення взаємодії між державою, бізнесом і науковим сектором, що забезпечує комплексний характер економічних трансформацій.
Авторське право (c) 2026 Тетяна Марченко https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
СТРАТЕГІЧНЕ ПРОГНОЗУВАННЯ В УМОВАХ НЕВИЗНАЧЕНОСТІ ДЛЯ АГРАРНИХ ПІДПРИЄМСТВ
У статті досліджено вплив невизначеності на діяльність сільськогосподарських підприємств України в умовах повномасштабної війни. Розглянуто зовнішні та внутрішні фактори, що ускладнюють стратегічне прогнозування. Проаналізовано наукові підходи до визначення поняття «невизначеність» та її вплив на прийняття управлінських рішень. Розглянуто основні категорії викликів, включно з безпекою активів, логістикою, фінансово-економічними ризиками, дефіцитом робочої сили, виробничими та ринковими чинниками. Визначено роль системи стратегічного прогнозування, що охоплює збір даних, сценарне моделювання, планування виробництва, оптимізацію ресурсів та впровадження інноваційних технологій. Дослідження підтверджує, що ефективне управління невизначеністю є ключовим для забезпечення стабільності та розвитку аграрного сектору в умовах воєнної та економічної нестабільності.
Авторське право (c) 2026 Ольга Масляєва, Олег Морозов, Олександр Гапонюк https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ЕКОНОМІКА ПІДПРИЄМСТВА В УМОВАХ СТАЛОГО РОЗВИТКУ: ОЦІНЮВАННЯ ПОТЕНЦІАЛУ ТА ЧИННИКІВ КОНКУРЕНТОСПРОМОЖНОСТІ
У статті досліджено економіку підприємства в умовах сталого розвитку крізь призму оцінювання його потенціалу та визначення ключових чинників конкурентоспроможності. Обґрунтовано, що в сучасних умовах господарювання забезпечення довгострокової ефективності підприємства потребує поєднання економічних, соціальних та екологічних пріоритетів управління. Розкрито сутність потенціалу підприємства як комплексної характеристики його ресурсних, організаційних, інноваційних та управлінських можливостей. Визначено, що рівень конкурентоспроможності залежить від здатності суб’єкта господарювання адаптуватися до змін ринкового середовища, впроваджувати інновації, ефективно використовувати ресурси та формувати стійкі конкурентні переваги. Акцентовано увагу на значенні стратегічного підходу до оцінювання потенціалу підприємства в контексті досягнення цілей сталого розвитку. Зроблено висновок, що системне врахування внутрішніх і зовнішніх чинників конкурентоспроможності сприяє підвищенню стійкості, адаптивності та результативності діяльності підприємства.
Авторське право (c) 2026 Олена Нісходовська, Оксана Бялковська https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ФІНАНСОВА ІНКЛЮЗІЯ НА РИНКУ ФІНАНСОВИХ АКТИВІВ УКРАЇНИ
У статті узагальнено підходи до трактування сутності фінансової інклюзії. Розкрито її функціональне призначення та роль для розвитку фінансової системи. Систематизовано класифікаційні ознаки фінансової інклюзії. Запропоновано концептуальну модель розвитку фінансової інклюзії на рівні домогосподарств. Проаналізовано сучасні тенденції розширення фінансової інклюзії на ринку фінансових активів. Ідентифіковано ключові бар’єри, що обмежують участь населення у використанні фінансових інструментів. Сформульовано практичні рекомендації, що спрямовані на зниження існуючих обмежень.
Авторське право (c) 2026 Наталія Плєшакова, Ольга Красьоха, Роман Рак https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
СОЦІАЛЬНА БЕЗПЕКА УКРАЇНИ: АНАЛІЗ, МЕТОДИКА ВИМІРЮВАННЯ ТА ШЛЯХИ ПОСИЛЕННЯ
У статті здійснено комплексний аналіз стану та перспектив забезпечення соціальної безпеки України в умовах сучасних турбулентних викликів та дії воєнного стану. Обґрунтовано, що соціальна безпека є фундаментальною основою національної стійкості. Методологічну основу становить авторська методика експрес аналізу соціальної безпеки на національному рівні, яка включає 7 індикаторів, що охоплюють демографічні, економічні, екологічні та правові компоненти. Запропонована шкала інтерпретації інтегрального показника рівня соціальної безпеки дозволяє класифікувати її стан як прийнятний, ризиковий або неприйнятний (критичний). Новизною є обґрунтування висновку проте, що забезпечення високого рівня соціальної безпеки потребує політичної, соціально-економічної стабільності та стратегічних заходів орієнтованих на стійкість країни, зокрема, удосконалення демографічної політики та публічного управління, стимулювання бізнесу та перегляд політики доходів населення.
Авторське право (c) 2026 Оксана Поплавська https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
МОДЕЛЬ СТРАТЕГІЧНОГО РОЗВИТКУ ЗАКЛАДІВ ОСВІТИ НА ЗАСАДАХ ІНСТИТУЦІЙНОЇ СПРОМОЖНОСТІ
Статтю присвячено дослідженню теоретичних та методологічних засад формування стратегічної моделі управління якістю загальної середньої освіти на основі інституційної спроможності закладів освіти. Обґрунтовано економічну та управлінську природу категорії «якість освіти» як інтегрованого показника результативності освітньої системи, що формується через взаємодію ресурсного потенціалу, управлінських компетентностей та стратегічного планування. Проаналізовані наукові підходи до трактування якості освіти та систематизовані основні концепції її оцінювання. На основі проведеного аналізу сформовано багаторівневу модель стратегічного управління якістю ЗСО, яка поєднує інституційну спроможність, стратегічну орієнтацію, процесне управління та кваліметричний моніторинг. Доведено, що інтеграція інструментів стратегічного менеджменту у систему управління освітою сприяє підвищенню її результативності, адаптивності та конкурентоспроможності.
Авторське право (c) 2026 Лариса Райчева https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ЕФЕКТИВНІСТЬ СИСТЕМ ДИСТАНЦІЙНОГО БАНКІВСЬКОГО ОБСЛУГОВУВАННЯ В УМОВАХ ЦИФРОВОЇ ТРАНСФОРМАЦІЇ БАНКІВСЬКОГО СЕКТОРУ
У статті досліджено ефективність систем дистанційного банківського обслуговування (ДБО) в умовах цифрової трансформації банківського сектору. Систематизовано підходи до визначення ефективності цифрових банківських сервісів, проаналізовано динаміку безготівкових операцій, розвиток цифрової ідентифікації, платіжної інфраструктури та ключові показники фінансової результативності банківського сектору. Запропоновано структурну трикомпонентну модель оцінки ефективності систем ДБО, що поєднує економічні, операційні та клієнтоорієнтовані індикатори в єдину аналітичну систему. Наукова новизна полягає у структуризації критеріїв оцінювання ефективності дистанційного банківського обслуговування з урахуванням впливу цифрової інфраструктури та цифрових ризиків на фінансову результативність банків. Практичне значення отриманих результатів полягає у можливості використання запропонованого підходу для вдосконалення систем управління цифровими сервісами, оптимізації операційних витрат та підвищення стійкості банківських установ. Перспективами подальших досліджень є розроблення кількісної інтегральної методики оцінки ефективності систем ДБО з урахуванням цифрових ризиків та параметрів технологічної стійкості.
Авторське право (c) 2026 Майя Федишин, Анастасія Вікнянська https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ЕКОЛОГІЧНА ОРІЄНТАЦІЯ МАРКЕТИНГОВОЇ ДІЯЛЬНОСТІ ЯК СКЛАДОВА МАРКЕТИНГОВОГО ПОТЕНЦІАЛУ ПІДПРИЄМСТВА
У статті досліджено роль екологічної орієнтації маркетингової діяльності у формуванні та розвитку маркетингового потенціалу підприємства. Актуальність теми зумовлена зростанням значення екологічних чинників у забезпеченні конкурентоспроможності підприємств, посиленням вимог до екологічної безпеки виробництва, підвищенням рівня екологічної свідомості споживачів та поширенням принципів сталого розвитку. Розкрито сутність екологічно орієнтованого маркетингу та визначено основні напрями його реалізації у діяльності підприємств. Встановлено, що екологізація маркетингової діяльності передбачає використання екологічно безпечних технологій виробництва, ресурсозберігаючих підходів, екологічного пакування, а також розвиток екологічно орієнтованих маркетингових комунікацій. Окрему увагу приділено взаємозв’язку екологічного маркетингу та зеленої логістики, яка спрямована на оптимізацію логістичних процесів з урахуванням екологічних вимог та раціонального використання ресурсів.
Авторське право (c) 2026 Дмитро Фесюн https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ЦИФРОВІЗАЦІЯ В БУДІВНИЦТВІ: АНАЛІТИЧНИЙ ОГЛЯД ТА ПОТЕНЦІЙНИЙ ВПЛИВ НА ЕФЕКТИВНІСТЬ МАРКЕТИНГУ ДЕВЕЛОПЕРІВ
У статті досліджено актуальні питання цифровізації девелоперської діяльності як інструменту підвищення ефективності її функціонування. На основі аналізу статистичних даних будівельної галузі України виявлено суперечливі тенденції цифрової трансформації. Доведено наявність інфраструктурного розриву, при якому не зважаючи на високий рівень доступу підприємств до мережі Інтернет, рівень базової цифрової інтенсивності залишається низьким. У дослідженні застосовано методи структурно-динамічного та порівняльного аналізу, а також логічне узагальнення для систематизації чинників цифрової трансформації бізнес-процесів. Особливу увагу приділено оцінюванню функціональних можливостей вебсайтів та використанню CRM, ERP-систем і технологій штучного інтелекту в маркетинговій діяльності. Виявлено стагнацію цифрових інструментів збуту та встановлено, що потенціал цифрових інструментів для просування та збуту наразі використовується недостатньо. Обґрунтовано, що подальша цифровізація сприятиме персоналізації взаємодії з клієнтами та оптимізації управлінських рішень. Визначено, що ключовими бар'єрами розвитку є кадровий дефіцит, зумовлений міграційними процесами, та низька цифрова зрілість менеджменту, що потребує розробки нових механізмів адаптації бізнесу до умов ринкової нестабільності.
Авторське право (c) 2026 Павло Фісуненко, Іван Євтушенко https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ІНСТИТУЦІЙНІ УМОВИ ФУНКЦІОНУВАННЯ РИНКУ ЦІННИХ ПАПЕРІВ В УКРАЇНІ
У статті проведено системний аналіз інституційної архітектури ринку цінних паперів України в умовах воєнного стану. Досліджено взаємодію формальних інститутів – законодавства, нормативних актів та регуляторних механізмів – із неформальними, зокрема довірою учасників, діловою культурою та традиційними практиками. Особлива увага приділяється трансформації ролі держави як регулятора та гаранта стабільності ринку через посилення контролю, введення механізмів захисту інвесторів та підтримку фінансової системи. Проаналізовано діяльність емітентів, професійних посередників, бірж і депозитарної системи. Виявлено, що воєнна нестабільність змінила поведінку учасників: інвестиційні стратегії стали більш консервативними, переважають державні боргові інструменти, ліквідність і прозорість ринку зазнали змін. Оцінено вплив ключових елементів інституційного середовища на функціонування ринку та його готовність до повоєнного відновлення. Зроблено висновок про необхідність модернізації бази, удосконалення регулювання, підвищення довіри та розвитку ефективних інфраструктур для залучення іноземних інвестицій і стабільного функціонування ринку.
Авторське право (c) 2026 Вікторія Фурса, Роман Южека https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ПРОБЛЕМИ РЕІНТЕГРАЦІЇ ГОТІВКОВОЇ ВАЛЮТИ В ГРОШОВО-КРЕДИТНУ СИСТЕМУ УКРАЇНИ
Стаття досліджує наукову проблему реінтеграції наявних обсягів готівкової валюти, що знаходиться поза банківським сектором в систему грошово-кредитного ринку України. Дана проблема аналізується в контексті воєнного стану економіки України та посилення євроінтеграційного процесу. Наукова гіпотеза полягає у необхідності теоретичного аналізу та обґрунтування механізмів реінтеграції тезаврованих валютних коштів фізичних осіб в якості персональних інвесторів та суб'єктів монетарної та фіскально-бюджетної політики України. Теоретичну основу авторського підходу є обґрунтування взаємозв’язку: валютне заміщення (currency substitution) – частковий перехід іноземної валюти до виконання монетарних функцій; заміщення активів (asset substitution) – диверсифікація портфелів на користь іноземної валюти як засобу збереження вартості; тезаврація – накопичення готівки з нульовою швидкістю обігу, що унеможливлює участь коштів у кредитному мультиплікаторі. Аналізуються чотири групи детермінант накопичення позабанківської валюти: регуляторна архітектура воєнного часу (обмеження НБУ відповідно до Постанови №18 від 24.02.2022); економічні та монетарні чинники (пік інфляції 26,6% у жовтні 2022 р.); інституційні фактори та запобіжний мотив заощадження; стейблкоїни (насамперед USDT) як паралельний канал трансферу вартості. Запропоновано чотири механізми реінтеграції: валютні ОВДП як первинний інструмент мобілізації; розширення системи гарантування вкладів до стандарту ЄС (100 000 євро відповідно до Директиви 2014/49/ЄС); одноразове добровільне декларування (амністія капіталу); розвиток ринку цінних паперів – корпоративних облігацій для оборонно-промислового комплексу та ІСІ для фінансування енергетичної інфраструктури, доступних для персональних інвесторів. Реалізація пропонованих механізмів здатна відновити ефективність монетарної трансмісії та забезпечити внутрішнє фінансування відбудови без нарощування зовнішнього боргу.
Авторське право (c) 2026 Ігор Лютий, Антон Морозов https://creativecommons.org/licenses/by/4.0